5. ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЕФЕКТИВНОГО ФУНКЦІОНУВАННЯ ТА РОЗВИТКУ БУХГАЛТЕРСЬКОГО ОБЛІКУ
	
5.1. Проблеми відповідності сучасних облікових теорій 
концепціям управління

Розвиток і розширення видів діяльності привели до виникнення єдиного бізнес-простору, який може ефективно існувати тільки за наявності загальних, добре відпрацьованих інституцій і правил. Найважливішою складовою цих інституцій є інформованість учасників бізнесу, оскільки від неї залежить ефективність управління, а отже, і діяльності.
Історія формування облікових систем свідчить про те, що всі вони на певному етапі економічного розвитку стикаються з проблемою розмежування інтересів держави і власників, виділення кількох напрямів обліку (фінансового, податкового й управлінського) або формування їх симбіозу. Процес глобалізації сприяє виникненню нової парадигми обліку. Це дає можливість виробити сучасний підхід до формування системи обліку, що відображає фінансову історію та інформацію прогнозного характеру для потреб бізнесу.
Проте, незважаючи на широкий розгляд проблем, немає загального підходу до визначення реакцій систем обліку як акумулятора багатопрофільної, зрозумілої та об’єктивної інформації про минулу діяльність і перспективи розвитку, який би дав змогу ефективно управляти бізнесом у різних економічних умовах.
Залишаючи поза увагою питання гармонізації облікових правил і стандартів складання звітності у міжнародному аспекті, зупинимось на проблемах відповідності сучасних облікових систем концепціям управління при взаємоіснуванні й конкуренції різних форм і видів підприємництва.
На думку І. Н. Саннікової [5], «розробки в області теорії бухгалтерського обліку відстають від практичних проблем, що об’єктивно виникають. У застосовуваному на практиці бухгалтерському обліку наростає ентропія, істотне відставання від потреб постіндустріальної економіки». Як уже досліджено С.  В. Івахненковим [2], у другій половині XX ст. в управлінні з’явились теорії і концепції, які суттєво змінили уявлення науковців і практиків про те, на яких засадах має будуватися ефективна організація бізнесу. Оскільки облік є важливою складовою управлінської функції інформування, багато нових концепцій менеджменту побудовано саме навколо інформаційних облікових систем. Далі автор зазначає, що «серед основних напрямів теоретичних узагальнень і розробок у теорії менеджменту другої половини XX ст. можна назвати такі: демократична корпорація; внутрішні ринки корпорацій; домашні бюро; теорія альянсів (асоціативних форм організації управління); мережні організації; адаптивні (органічні) структури, тотальний контроль якості; кібернетична теорія взаємозв’язку та орієнтація на інформацію; реінжиніринг (бізнес-процесів)». Як видно, потреби бізнесу є досить різноплановими, і в цих умовах стандартна облікова теорія має максимально задовольнити інтереси всіх учасників, на що звертають увагу й інші автори, зокрема 
Т.  Є.Циба [6].
Отже, актуальність дослідження полягає в розробленні комплексу положень з адаптації теорій обліку у взаємозв’язку з їхньою реакцією на потреби менеджменту. Робоча гіпотеза для досягнення поставленої мети передбачає: визначення основних теорій (систем) обліку; систематизацію їх відповідності наявним концепціям управління з урахуванням ознак ідентифікації і методології обліку; уточнення методології обліку на базі інтегрованої концепції управління для подальшого формування методики використання інструментів бухгалтерського інжинірингу з метою забезпечення ефективного функціонування систем управління.
Методичні підходи з огляду на дослідження Л. О. Зімакової [4] містять чотири основні напрями: вивчення історичного аспекту становлення і розвитку теорій (систем) обліку; дослідження методологічного аспекту теорій обліку як основи функціонування ефективної облікової системи у бізнесі, спрямованого на досягнення певної мети; вивчення організаційного аспекту облікових теорій на основі розширення інформаційних і комунікативних можливостей; установлення гармонізації теорій (систем) обліку і концепцій управління, спрямованої на розширення інформаційного облікового поля і задоволення потреб бізнесу. Такий підхід дає змогу розробити комплекс теоретико-методологічних та організаційно-технічних положень з удосконалення теорій (систем) обліку в контексті адаптації до потреб управління.
Дослідження облікових систем показало, що їх формування здійснювалося під впливом внутрішніх і зовнішніх чинників. Облікові системи вирішують певні завдання, тому мають виробничу, фінансову, прибуткову, витратну, податкову, професійну, національну, економічну і професійну спрямованість. Вивчаючи становлення і розвиток теорій обліку, можна зробити висновок, що її основою є принцип удосконалення системи обліку у напрямі інтеграції різних видів обліку.

5.2. Напрями реакції систем обліку на потреби управління

У діяльності сучасних підприємств виникла тенденція управління процесами й операціями до їх здійснення, оскільки плановані й стохастичні події по-різному впливають на окремі показники діяльності, тобто збільшення одного показника може спричинити погіршення іншого. Таким чином, реакцію систем обліку на потреби управління можна подати за напрямами обліково-аналітичного забезпечення управління власністю (застосування балансової, ринкової, справедливої, заставної і ліквідаційної оцінок), яка містить два блоки: майновий комплекс і алгоритм управління [4]. Алгоритм управління являє собою складання різних видів балансових звітів з використанням інструментів бухгалтерського інжинірингу, унаслідок яких оцінюються зміни вартості власності й на основі цього ухвалюються управлінські рішення. Отже, здійснюється пристосування бухгалтерського підходу до оцінювання ефективності управління вартістю для отримання інформації, що економічно інтерпретується.
І. Н. Саннікова [10], аналізуючи кризу сучасної облікової науки, зазначає, що в умовах відсутності можливості проводити фундаментальні великомасштабні дослідження на базі науково-дослідних інститутів наука намагається розвиватися за допомогою ініціативних досліджень.
У сукупності всі дослідження є різноманітною картиною думок окремих авторів, яка не дає змоги знайти відповіді на життєво важливі питання подальшого розвитку бухгалтерського обліку в умовах тиску глобальної економіки. Очевидно, що за допомогою індивідуальних досліджень неможливо відповісти на всі фундаментальні питання і створити сучасну теорію бухгалтерського обліку.
Л. А. Чайковська при розгляді бухгалтерського обліку як інституту зазначає, що слід активно використовувати ідеї інших наук, таких, як психологія, соціологія [7, с. 23], також результати міждисциплінарних досліджень, оскільки вузькопрофесійне фрагментарне знання не дає можливості діагностувати проблеми теорії бухгалтерського обліку. Тому в сучасних умовах для адекватної діагностики, здавалося б, вузькопрофесійних проблем соціально-економічної системи необхідно виходити із синтезованого знання.
У першу чергу, слід відповісти на запитання: знання яких наук необхідно синтезувати? В своїй дисертаційній роботі Л. А. Чайковська пропонує при дослідженні «інституційного бухгалтерського обліку» спиратися на філософію, соціологію, психологію, економіку і управління [7, с. 43]. Для систематизації різноманітних наукових знань вона рекомендує скористатися міждисциплінарною матрицею формування теорії бухгалтерського обліку. 
Л. А. Чайковська пропонує обґрунтовувати деякі області перетину окремих наук з рівнями і типами знань теорії бухгалтерського обліку. Загальновизнаним, наприклад, є застосування знань філософії в обґрунтовуванні доктрини і методології дослідження будь-якої науки, а використання права в обґрунтовуванні методик дослідження потребує серйозного пояснення.
Як зазначає І. Н. Саннікова [10], у бухгалтерській науці немає подібного досвіду. Мета тих історичних досліджень, що є, скоріше, пізнавальна. Проблема посилюється нерозумінням фахівців прямої залежності глибоких порівняльних досліджень в області обліку і звітності від можливостей зближення облікових технологій і принципів складання звітності. Тому результати досліджень економічної соціології і соціології менеджменту необхідно використовувати на рівні формування теорії бухгалтерського обліку. Без дослідження реальних інтересів горезвісних зовнішніх користувачів інформації фінансової звітності теорія бухгалтерського обліку ризикує залишитися просто технікою розрахунку загальноприйнятих показників, пов’язаних між собою абстрактно.